אריאל אריה ליבמן, עמותת מקימי
![עמותת מקימי, גילוי דעת](https://www.giluydaat.co.il/wp-content/uploads/2018/10/413-mekimi.jpg)
כשאני שומע את הצירוף 'השוק האפור', שערותיי סומרות, והאמת? בצדק. המונח שוק אפור כשמו כן הוא. שוק הלוואות אפורות הפועל לרוב הרחק מעיני הבנקים והרשויות ומטרתו לעשות כסף רב על גבם של האוכלוסייה המתקשה ביותר במדינה: רוב הקליינטורה של השוק האפור ממוקמת בתחתית הטבלות של המעמד הכלכלי-חברתי בישראל, והמשפט הנשנה שאני שומע ממשפחות ב'מקימי' הוא "לא נשארה לי שום ברירה".
סיפוריי על משפחות שנפלו לשוק האפור רבים כל כך שאוכל לכתוב דפים על גבי דפים, שורות על גבי שורות של סיפורים כואבים של משפחות שקרסו כלכלית, נפשית ואף גרוע מכך – רפואית. כדי שנבין את סדר הגודל: ממוצע המשפחות הפונות ל'מקימי' בעקבות קריסה טוטלית בשוק האפור עומד על שתי משפחות בשבוע.
הדעה הרווחת היא שפעילות השוק האפור אינה חוקי, אך השוק האפור מתחלק למעשה לשני סוגים:
1. שוק אפור סולידי: בדרך כלל אנשיו מנצלים את החוק עד תום ומציעים ללווים את הריבית המרבית שמשרד האוצר מאפשר ונמנעים מלעבור על החוק. בעברית: עבריינים בחסות החוק.
2. שוק אפור הארד-קור: אנשיו הם עבריינים, לא פחות ולא יותר. הם יגיעו לתת את ההלוואה בחיוך רחב, אך ישברו ללווים שן על כל איחור קטן בתשלום. נשמע סרט הוליוודי? השחקנים הם ישראלים רבים אשר נפלו לרגע של משבר ו'חוסר ברירה'.
משפחות רבות מתפתות ללוות מהשוק האפור, בעיקר עקב קבלת ההלוואה באופן מיידי, במזומן או בצ'ק, וכן בשל האפשרות לקבל את ההלוואה ללא תנאים מקדימים או תמורת אישורים יחידים.
התנאים נשמעים מפתים במיוחד, והם הסיבה המרכזית שרבים פונים אל השוק האפור. אך זה הזמן לספר לכם על הצדדים האפלים יותר והמפתים פחות של השוק האפור.
לרוב תעמוד הריבית על עשרות אחוזים מההלוואה, ולעיתים היא עשויה להגיע אף לגובה של 100% מן ההלוואה, אחוזים מטורפים אשר יגרמו ללווים לשלם ביוקר על ההלוואה שלקחו. העניינים עשויים להסתבך אם הלווים מתקשים בהחזר ההלוואה, כי המלווים לא יבחלו באמצעים בכל הנוגע לדרישתם לקבל את ההחזר המגיע להם, והיצירתיות שלהם מפתיעה גם את תסריטאי סדרות הפשע המצליחות; המוטו שלהם הוא זריעת פחד בכל תא ותא בגוף הלווים ובני משפחתם.
דוגמה לסיפור אמיתי של משפחה שאנו מלווים ב'מקימי': ג' לוי מגבעת שמואל מספרת: "ערב שבת והנרות כבר דולקים, בעלי בתפילה וילידיי התמימים נהנים מעוד ערב שבת משפחתי וחם, ופתאום נשמעות דפיקות על הדלת, דפיקות כאלו שלא אשכח. הן ממש הרעידו את הבית ופתחו את הדלת בכוחן העצום. במרכז הסלון נעמדו שניים, מפחידים, חסונים, על פניהם חיוך מאיים, ובברכת 'שבת שלום, גברת לוי' הרים הבחור הימני את בתי הקטנה בזרועותיו וליטף את שערה. 'תודיעי לבעלך כשיחזור מהתפילה שבפעם הבאה נחזור בלי חיוך, ומי יודע מה יהיו התוצאות'. כשבעלי חזר מהתפילה הודעתי לו שאם לא ימצא פתרון להחזיר להם את הכסף כבר ביום ראשון אבקש להתרחק ממנו, להתגרש ולהרחיק ממנו את הילדים. אף אחד מאיתנו לא חזר לתפקוד מלא מאותה השבת. עולמנו חרב. התפרקנו".
מקום מפלטם של חסרי הישע בשוק האפור מגובה ברשת בהיקף פרסומים עצום, במסרונים, בטלוויזיה, בעיתונות ובשאר אמצעי המדיה. כמה פעמים ביום אתם נחשפים לפרסומים כאלה: "הלוואה מהירה תוך חמש דקות"; "20,000 ש"ח מחכים לכם לרכב החדש שחלמתם"? לצערי הרב אין אכיפה ברשת על הפרסומים הללו.
רבים לוקחים הלוואות בשוק האפור מכיוון שהם לא מצליחים להשיג הלוואות ממקורות אחרים ואין להם ברירה, אך כאן ב'מקימי' אנו מציעים ליווי וטיפול ובניית תוכנית יצירתית אשר תעזור ללווים ולמשפחותיהם. וכמו שאנו אומרים ב'מקימי': "לכל משבר יש פתרון".
אנו קוראים קריאה ברורה לכל הבנקים, לכל הגמ"חים, לכל המנהלים של עובדי המדינה והסתדרות המורים אשר נותנים הלוואות דרך המשכורת, "הלוואות אינסטנט", וגורמים למשפחות רבות בישראל לחיות באשליות: הלוואה לוקחים רק לאחר בדיקת יכולת החזר במשך תקופה ארוכה. זה מתחיל מהלוואה קטנה ומצטבר לעוד אחת ועוד אחת, ואז לוקחים הלוואה גדולה כדי לכסות את כל ההלוואות הקטנות, וכדור השלג הזה הולך וגדל בלי יכולת לצאת מהמצב בשלום.
אנו קוראים לממשלת ישראל להתעורר, לפקח ולהחיל רגולציה על נותני ההלוואות ולצאת בקמפיין פרסומי שכותרתו "הלוואות אינן מתנות, וצריך להחזיר".
אנו קוראים לרשויות האכיפה לשים סוף לשוק האפור ולטפל באופן מוחלט בעברייניו.
לציבור היקר אנו קוראים לחשוב לפני שלוקחים הלוואה ומסכנים את העתיד. גם אם המצב קשה הפתרון אינו הלוואה אלא בדיקה והערכת מצב של המציאות הכלכלית: הוצאות מול הכנסות וסדרי עדיפויות.
הטו אוזן, פקחו עין, שימו לב. שמעתם שחברים קרובים או שכנים נפלו כלכלית או מצויים במשבר כלכלי? הפנו אותם למומחים של 'מקימי' ברחבי הארץ, ויחד נסייע להם לצאת מהמשבר.
צרו איתנו קשר באתר "מקימי השער לכלכלה נבונה"