פיוטי הדרן לסיום מסכת
בהוצאת מוסד הרב קוק תש"פ
מאת: ד"ר מאיר נזרי, עמית מחקר באוניברסיטת אריאל
פיוטי הדרן לסיום מסכת הוא ספר חדש פרי פיתוח של מאמר שפורסם באיגוד העולמי למדעי היהדות כרך ג' לשונות, ספרויות, אמנויות, (תשס"ח), עמ' 116-95.
פיוטי הדרן המיועדים לסיום מסכת ולאירוע המלווה בסעודה, מהווים סוגה חדשה יחסית בשירת הקודש העברית החל מן המאה ה-17 או קצת לפניה. סוגה זו אינה ידועה באסכולות הפיוט נוסח ארץ ישראל, לא בשירת ספרד, לא בשירת נג'ארה ולא בשירת תימן. מחדש הסוגה ההדרנית היה ר' יהודה אריה ממודינא (ריא"ם) שחי באיטליה (1648-1571), ואחריו כתבו כך הפייטנים ר' יעקב אבן צור במרוקו (פאס, 1752-1675) ומשה פיז'ה באמסטרדם מן המאה ה-18. במקביל נתחברו פיוטים אחדים באשכנז במאות ה-20-17.
את פיוטי ההדרן ניתן לחלק לשלוש קבוצות מבחינת תוכניהם: א. פיוטי הוויי המתארים את הווי הלימוד ואת אירועי החגיגה: המשתתפים בה, השמחה, השירה, הסעודה ותפריטיה, האיחולים והברכות ללומדים. ב. פיוטי מבואות המתארים את סדרי הש"ס, את שיטות הלימוד, את התפתחות התורה שבעל פה, את נציגיה ואת חכמיה: עורכי המשנה והתלמוד, התוספתא והברייתא, מפרשי התלמוד ופוסקים ראשונים ואחרונים, עד ל'שולחן ערוך' של ר' יוסף קארו ונושאי כליו. ג. פיוטי הדרן אלגוריים: חמישה חידושים הם סימני אסכולה זו: (1) ייעוד הפיוטים למסכת מוגדרת; (2) חתימת בתי השיר בראשי פרקים של המסכת; (3) יצירת זיקה למסכת בחריזה הדרנית המתחלפת בכל מחרוזת; (4) הטענת ראשי הפרקים במחרוזות במשמע חדש לאומי אלגורי, שעניינו הגלות והגאולה; (5) פתיחת הפיוט או סיומו ברעיון הדרני, שבו נקשר סיום המסכת עם סיום הגלות ותחילת הגאולה, ושימוש במילים מהשורש שוב, למשל: ״ֹשוּבָה עַד מָתַי הִנָּחֵם". 'שובה' הוא פועל המקביל במשמעו לפועל הדרן בנוסח 'הדרך עלן׳.
הספר פותח במבוא לסיום מסכת, מקורות, רעיונות, חידושים ועוד. בספר כ-400 עמודים ו-50 פיוטים.
את הספר אפשר לרכוש במוסד הרב קוק ירושלים או אצל המחבר בהנחה מיוחדת.
טל' 054-9669262.
![](https://www.giluydaat.co.il/wp-content/uploads/2022/12/619-books-piyutei-hadran1.jpg)